»Covidová krize« a poté válka na Ukrajině se bezesporu projevily i ve vývoji zahraničního obchodu s výrobky zpracovatelského průmyslu. Celkové trendy se ale během tohoto období nezměnily, konstatuje v úvodu svého článku »Kladná bilance zahraničního obchodu v průmyslu se snižuje«, zveřejněném v prosincovém dvojčísle časopisu Statistika&My, Filip Zíka z oddělení obchodní bilance Českého statistického úřadu.
Celkový vývoz i dovoz výrobků zpracovatelského průmyslu v běžných cenách během let 2020–22 rostl, dovoz ale znatelně rychleji než vývoz. Zatímco vývoz průmyslových výrobků se v roce 2021 meziročně zvýšil o 11,6 procenta a v roce 2022 o 11,9 %, dovoz se v meziročním srovnání zvedl v roce 2021 o 17 % a v roce následujícím o 13,8 %, uvádí Zíka s tím, že bilance byla v tomto segmentu zahraničního obchodu stále mírně kladná, nicméně v roce 2022 již jen nepatrně (o 26 miliardy korun).
Dodejme, že do hrubého domácího produktu (HDP) se započítává nikoliv samotný vývoz, ale rozdíl mezi vývozem a dovozem, tedy přebytek nebo deficit zahraničního obchodu.
Vývoz výrobků zpracovatelského průmyslu (v mld. Kč)
![](https://www.iportal24.cz/wp-content/uploads/2023/12/photo_2023-12-09_10-42-10.jpg)
Dovoz výrobků zpracovatelského průmyslu (v mld. Kč)
![](https://www.iportal24.cz/wp-content/uploads/2023/12/photo_2023-12-09_10-42-47.jpg)
Vývozu i dovozu vévodí auta
Struktura dovozu a vývozu se podle Zíky během posledních let příliš nezměnila. V případě vývozu dál výrazně dominují motorová vozidla (kromě motocyklů), přívěsy a návěsy. Na dalších místech jsou stroje a zařízení, počítače, elektronické a optické přístroje a zařízení, elektrická zařízení a kovodělné výrobky.
Na straně dovozu je situace velmi podobná, což podle Zíky vypovídá o silné vzájemné vazbě mezi oběma směry zahraničního obchodu. Opět jsou na prvním místě motorová vozidla. »V roce 2020 jejich náskok před dalšími položkami vzhledem k četným uzavírkám automobilek během pandemie nebyl příliš výrazný, poté se však znovu zvýšil,« upozorňuje statistik. Také na dalších místech ovšem podobně jako u vývozu setrvávají výrobky strojírenského průmyslu – počítače, elektronické a optické přístroje a zařízení, stroje a zařízení a elektrická zařízení.
Vývoz nejobchodovanějších skupin výrobků (v mld. Kč)
![](https://www.iportal24.cz/wp-content/uploads/2023/12/photo_2023-12-09_10-24-04.jpg)
Dovoz nejobchodovanějších výrobků (v mld. Kč)
![](https://www.iportal24.cz/wp-content/uploads/2023/12/photo_2023-12-09_10-24-21.jpg)
Výrazná orientace na sousedy
Také struktura hlavních obchodních partnerů zůstala podle Zíky v letech 2020–22 téměř neměnná. »U vývozu výrobků zpracovatelského průmyslu má trvale dominantní roli Německo, druhé a třetí místo drží Slovensko a Polsko. Čtvrté pořadí obsadila Francie, kam směřoval vývoz zejména strojů a dopravních prostředků. Pátou pozici zaujímalo v letech 2020 a 2021 Spojené království, o rok později ji převzala Itálie. Do obou států se opět nejvíce vyvážely stroje a dopravní prostředky. Také další příčky obsazovaly země EU jako Rakousko, Nizozemsko, Maďarsko či Španělsko,« rekapituluje pořadí dovozců průmyslových produktů z Česka Zíka.
Podobný obrázek podle něj vidíme i v případě dovozu výrobků zpracovatelského průmyslu. »Také zde dlouhodobě náleží zásadní role Německu. Na druhém místě se nachází, též již trvale, Čína, jejímž hlavním vývozním artiklem jsou stroje a zařízení, ale značný podíl zaujímají i průmyslové výrobky, které se v Evropě vyrábějí už pouze v omezené míře jako např. produkty textilního průmyslu či hračky. Třetí a čtvrtou pozici drží sousední země: Polsko a Slovensko. To je pochopitelné z geografického hlediska. Na páté pozici najdeme Itálii, která vyváží převážně stroje a zařízení či železo a ocel. Další místa obsadily podobně jako u vývozu ostatní státy EU jako Rakousko, Španělsko či Maďarsko, z mimoevropských zemí se nejvíce dováželo ze Spojených států, Korejské republiky nebo Japonska,« shrnuje pořadí dovozců do ČR Zíka.
Všímá si i vývoje zahraničního obchodu s Ruskou federací. Zatímco v roce 2020 se vývoz průmyslových výrobků do Ruska podílel na celkovém exportu 2,6 %, o rok později 2,2 %, loni se propadl již jen na 0,7 %. Podíl dovozu se pak snižoval mnohem mírněji, a to z 0,8 % v roce 2020 na 0,7 % v roce 2022. »Nutno poznamenat, že zásadní položka dovozu z Ruské federace – zemní plyn – nepatří mezi průmyslové výrobky,« doplnil Zíka. Při zakomponování energií by byl samozřejmě podíl ruského dovozu na tuzemském trhu výrazně vyšší.
Vývoz výrobků zpracovatelského průmyslu do vybraných zemí (v mld. Kč)
![](https://www.iportal24.cz/wp-content/uploads/2023/12/photo_2023-12-09_10-24-35.jpg)
Dovoz výrobků zpracovatelského průmyslu z vybraných zemí (v mld. Kč)
![](https://www.iportal24.cz/wp-content/uploads/2023/12/photo_2023-12-09_10-24-48.jpg)
Budoucnost s řadou otazníků
Poslední kapitolu uvádí Zíka mezititulkem »Nejistá budoucnost«. Zamýšlí se v ní nad perspektivami nejen zahraničního obchodu s průmyslovými produkty, ale i celé ekonomiky. »Jak je všeobecně známo, Česko je velmi proexportně zaměřená země s otevřenou ekonomikou. Zásadní váhu v ní již dlouhodobě má strojírenský, zejména automobilový průmysl a další na něj přímo navázaná odvětví. Automobilový průmysl je velmi citlivý na průběh ekonomického cyklu a změny, které v něm nastanou, mají tedy značný vliv i na celý zahraniční obchod. V souvislosti s odklonem od spalovacích motorů a přechodem na elektromobilitu je nutno počítat s těžko predikovatelnými zvraty a výkyvy, které se mohou citelně projevit i v zahraničním obchodu a celé ekonomice. V souvislosti s globálním ekonomickým vývojem lze také očekávat zvyšování podílu mimoevropských partnerů na celkovém objemu obchodních výměn s Českem. Dlouhodobě diskutovanou otázkou je též přechod ekonomiky od odvětví s nízkou přidanou hodnotou k odvětvím s vyššími nároky na vzdělanost a kvalifikaci,« uzavírá Zíka.
(ici)